ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ МОДЕЛЕЙ МАШИННОГО НАВЧАННЯ В ЗАДАЧІ ПЕРЕДБАЧЕННЯ ВИГОРАННЯ СПІВРОБІТНИКІВ - Гладіголов, С. С.; Мокін, О. Б. (Вісник Вінницького політехнічного інституту, 2023)
Розглянуто задачу передбачення синдрому емоційного вигорання співробітників, актуальність якої пов’язана з високим рівнем стресу в сучасному світі. У дослідженні використано публічний набір даних “Are your employees burning out” зі змагання на платформі HackerEarth. Проведено порівняльний аналіз трьох традиційних моделей машинного навчання, основаних на класичних підходах машинного навчання (лінійна регресія, Random Forest, XGBoost) та трьох баєсових моделей (баєсова лінійна регресія, модель регресії зі змінним вільним членом, модель регресії зі змінним вільним членом та кутовим коефіцієнтом). Досліджено зміну якості моделей на різних розмірах наборів даних, починаючи від 13000 (тобто від повної тренувальної вибірки, яка склала 70 % від всіх даних) до 25 спостережень включно з перевіркою на повному наборі даних. Продемонстровано, що за великих обсягів даних найкращою моделлю є XGBoost. Однак зі зменшенням розміру тренувальної вибірки до менше ніж 5000 спостережень валідаційні показники XGBoost моделі суттєво погіршилися та стали нижчими ніж відповідні значення метрик для баєсових моделей. Після оптимізації таких гіперпараметрів, як глибина дерев, кількість дерев, швидкість навчання та інші, якість XGBoost суттєво покращилась, але не зробила її достатньо стійкою, щоб продемонструвати кращі результати, ніж баєсові моделі на вибірках менше 600 спостережень. Баєсові ж моделі окрім кращої якості на малих вибірках також дозволяють оцінювати «впевненість» у прогнозованих значеннях, що є важливою особливістю для низки задач. Проте, вони мають і значний недолік у вигляді набагато більшої обчислювальної складності, що призводить до збільшення часу навчання. У висновку підкреслено важливість ретельного вибору моделі, яка враховує особливості обсягу та якості наявних даних. Баєсові моделі проявили високу ефективність у разі невеликого обсягу даних, завдяки їхньої здатності враховувати невизначеність та недостатність інформації.